home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
9516
/
OPENSO1.CD
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1996-02-09
|
11KB
|
170 lines
@VMitôl nyílt a Unix. Vannak-e más nyílt rendszerek?@N
Åprilis elején ismét összejöttek a unixos világ, a nyílt
rendszer magyar szakértôi, elkötelezettjei a Gellért
Szállóban, hogy eszmét cseréljenek a jelenrôl és jövôrôl.
Elsôként @KMichael Tilsont,@N a Uniforum Association elnökét, az
SCO alelnökét hallhattuk.
Tisztségeihez és tisztjéhez híven nem annyira vitára
ingerlô, mint inkább a jelenlévôkben már amúgy is meglévô
elkötelezettséget növelô elôadásában több aspektusból
világította meg a nyílt rendszert mint fogalmat és mint
informatikai eszközt.
Megtudhattuk, hogy a nyílt rendszer lényege a
sokszínûség, amelyet azonban egyre inkább veszélyeztet a
monopolizálódás. Azért tartja ezt veszélyesnek, mert a nyílt
rendszert mint fogalmat véleménye szerint éppen a
kialakulásának módjával, azzal a folyamattal lehet
meghatározni, ahogyan kifejlôdött. Egy közösség, egy
ágas-bogas fejlesztô társaság -- nem pedig egyetlen gyártó,
szoftverház -- erôfeszítése hozta létre. Az eredmény
mélyreható, a rendszer-architektúrát is magában foglalja.
Fontosnak tartotta megjegyezni, hogy korántsem a
kutatóintézetekbôl kikerülô szabadszoftverrôl van szó, hanem
a piacon megjelenô, szerzôi jogvédelemre igényt tartó
termékekrôl, ahogy ô fogalmazta, egy egészséges piaci
közösség tevékenységérôl. Az egymással versengô piaci
szereplôk erôfeszítése alakította, fejlesztette, javította
az alapvetô szoftvert és a technológiát.
@VNyílt-e az MS Windows?@N
Ellenpéldaként a Microsoft Windowst hozta föl Michael
Tilson. Az -- függetlenül attól, hogy mennyien használják --
nem nyílt rendszer, mert egyetlen cég fejlesztette, és
nincsenek egymással a piacon megmérkôzô megvalósításai. Azt
a terméket, amely uralja a piacot, a gyártója nem fogja
javítani, változtatni, hiszen a vevô rá van utalva, nincs
más választása. A Unix-világban viszont van mibôl válogatni,
s ugyanakkor minden fejlesztô cég, az SCO, a HP, a Silicon
Graphics, az IBM és a többiek egyaránt meglelik benne a
maguk részét, amit alakítanak és fejlesztenek, s ugyanakkor
megvan a lehetôségük arra, hogy átvegyék mások eredményeit.
Michael Tilson szerint éppen ez a sokféleség az alapja
annak, hogy ma a Unix, a nyílt rendszer dominálja a
léptékváltást, a nagyszámítógépes rendszerek átalakítását
középgépessé. A Unix uralja továbbá a nagy megbízhatóságú és
az integrált hálózati rendszerek piacát, de a Risc
számítógépeknek is ez az alapvetô operációs rendszerük. A
kiemelkedô piaci sikereket elérô nagy
adatbáziskezelô-gyártók is Unix platformra adják el a
legtöbb terméket.
Mindez az elôadó szerint azt mutatja, hogy a Unix annak
ellenére nincs bukásra ítélve, hogy sok megfigyelô a Windows
NT egyeduralmát jósolja. Mondták már ezt az OS/2-re is,
akkor sem jött be. Az NT szerinte egyébként is elsôsorban a
Netware pozícióira nézve veszélyes.
@VKell-e egységes Unix?@N
Hosszan, részletesen kifejtette az elôadó a véleményét a
Unix egységességérôl és arról, vajon ez kívánatos-e.
Szerinte nem. Mindenekelôtt arra hívta fel a figyelmet, hogy
a teljes egységességhez egyetlen processzor kellene, hiszen
a változatokra azért is szükség van, hogy az operációs
rendszer használható legyen PowerPC, Intel, Motorola, HP és
még számos más CPU-n. Annak illusztrálására, hogy az
egységesség nem feltétlenül a tökéletesség szinonimája,
ismét a Windowst említette mint olyan rendszert, amely
minden Unix változatnál több ""General Protection Faults"-ot
tud produkálni. Az egység hiánya szerinte éppen érdekében
áll a vevônek, hiszen így, amikor kinövi az egyik
változatot, könnyen talál helyette hasonlót a piacon,
amelyre mérsékelt költséggel át tud állni. Az egyutas,
szegényes rendszereket lecserélni jóval költségesebb.
ùjból vitába szállt azzal az állítással, hogy a
Microsoft Windows nyílt rendszer volna. Elismeri ugyan, hogy
a Microsoft törekvése az operációs rendszer függetlenítésére
a processzortól hasznos, hosszan dicsérte a Microsoftot,
többek között azért, mert lépéseket tett a TCP/IP
beépítésére, de ez véleménye szerint nem változtat a
lényegen, azon, hogy totális kontrollt gyakorol a
technológia fölött, amelyen a piac többi résztvevôje nem
alakíthat, csak reagálhat.
@VLassú-e a fejlôdés?@N
Az -- ezek szerint -- egyetlen komoly versenytársnak
számító Microsoft emlegetése, a körön kívülre helyezése után
a Uniforum elnöke a belsô, a nyílt rendszereket érintô
""vádat", a fejlesztés lassúságát vette elô. Kétféle nyílt
rendszert határozott meg, egy minden másnál gyorsabban és
egy minden másnál lassabban fejlôdôt. Lassan alakul a
szabványosított változat, s a lassúság vádját éppen azok
emlegetik, akik a szabványt tartják fontosnak, arra
szeretnek építeni.
A valóságban a nyílt innováció során van valamilyen
technológiai váz, s akörül sok elérhetô referencia
megvalósítás. Mindig akad egy csomó független kutatóintézet
és szoftvervállalkozás, ahol hisznek a technológia
lehetôségeiben, és megpróbálnak kiépíteni valamit a vázon. A
fejlesztôk megosztják másokkal legalább egy részét az
eredményeiknek, s így sok elôremutató ötletet, eljárást
hirtelen széles körben kezdenek használni. Ezek azok a
helyzetek, amelyek ösztönzik a fejlesztést. Világszerte
sokan dolgoznak a felmerülô problémákon, bontják ki a
felbukkanó ötleteket. Minden csoport azzal foglalkozik,
amiben lehetôséget lát, és minden csoportnak más a
szemléletmódja. Az ezekbôl a részben széttartó
fejlesztésekbôl kialakuló változatokat aztán idôrôl idôre
összevetik, a szükségtelen különbségeket eltüntetik, és a
közös munka érdekében konszenzusra jutnak a fejlesztések
beépítésében. Ez a módszer a tapasztalatok szerint nemcsak
hogy mûködik, de igen sikeres is.
Az innovációs folyamat egyik példájaként említette
Michael Tilson a WWW-t, vagy World Wide Webet, amely
egyébként a másnapi program egyik központi témája volt.
Meggyôzôdése, hogy ez a nemzetközi információs hálózat sosem
nôhetett volna ilyen gyorsan, ha egyetlen cég ellenôrizte
volna a folyamatot. Szerinte az, ahogy zajlott a WWW
robbanásszerû fejlôdése és elterjedése, pontosan megfelel az
általa használt ""nyílt" fogalomnak. Visszatérve a lassú
fejlôdés problémájához, annak okaként azt hozta fel, hogy a
bizottságokban azok az emberek ülnek, akik ülésezni és
utazni szeretnek, a fejlesztéssel viszont azok foglalkoznak,
akik dolgozni, cselekedni, a problémákat megoldani.
A gyors haladást Michael Tilson szerint leginkább azok
akadályozzák a bizottságokban, akik saját cégük érdekeit
szem elôtt tartva igyekeznek megtorpedózni mindent, amirôl
azt hiszik, hogy nekik rossz lesz. Mivel pedig ez gyakran
elôfordul, a bizottsági munka igencsak lassú.
Végezetül azt fejtegette, hogy Unix és nyílt rendszer
nem ugyanaz -- bár az elôadásban mintha ô is szinonimaként
használta volna a két fogalmat. Mindazonáltal kifejtette,
hogy az Openforumot két szempontból is sérti az összemosás.
A Unix ugyan az elsô példája a nyílt rendszernek, és ez az
egyetlen kereskedelmi forgalomban kapható nyílt operációs
rendszer, de nyílt az X Window, az Internet, a TCP/IP és a
Web is. Ezeknek ugyanúgy megvan a maguk osztott fejlesztési
tábora.
A Uniforum Association most az önmeghatározás
újrafogalmazásának korát éli. A világ változik, ma már kevés
csak a Unixra építeni. Kétségtelen, hogy a vallott értékek
megtestesítôje, centruma a Unix, de fel kell vállalniuk más,
a nyílt fejlesztési környezettel jellemezhetô technológiákat
is. ""A szoftveripar erôsen koncentrált, és a Szilikon-völgy
messze van, de a nyílt rendszernek éppen az a lényege, hogy
a világ bármely részérôl érkezô ötleteket, eljárásokat képes
befogadni. Egy igazán nyílt fejlesztési folyamatban mindenki
hathat a rendszer-architektúrára, és részese lehet az
alapvetô platformok kialakításának" -- zárta beszédét az
elsô elôadó.
A téma megvitatása során egy kérdésre válaszolva
hangsúlyozta Michael Tilson, hogy a Microsofttal kényszerûen
együtt kell mûködni. A monopólium diktál, nem érdemes vele
szembefordulni, ezért az SCO is inkább azon dolgozik, hogy
Unix rendszere és a Microsoft asztali operációs rendszere
képes legyen együttmûködni. Amikor egy hozzászóló a
freeware-bôl a piacware-be való átmenet okozta lassulást és
drágulást panaszolta föl, Michael Tilson válaszában azt
hangsúlyozta, hogy aki piacra fejleszt, annak egészen más
követelményeknek kell eleget tennie, mint annak, aki --
felelôsség nélkül -- ingyen bocsátja mások rendelkezésére a
programjait. A termék mögötti munkát szükségképpen a vásárló
fizeti meg.
@KVargha Márton@N